Ez foglalkoztatási forma már a munkáltató számára is előnnyel jár: ha egy munkáltató 8 óra helyett kétszer 4 órában női munkaerőt alkalmaz, 27 helyett csak 20 százalék tb-járulékot fizet. Az Európai Unióban a részmunkaidős foglalkoztatás jóval elterjedtebb, mint Magyarországon. Az Eurostat felmérése alapján az unióban a foglalkoztatottak 18 százaléka dolgozott részmunkaidőben. A részmunkaidős foglalkoztatás Hollandiában […]
Ez foglalkoztatási forma már a munkáltató számára is előnnyel jár: ha egy munkáltató 8 óra helyett kétszer 4 órában női munkaerőt alkalmaz, 27 helyett csak 20 százalék tb-járulékot fizet.
Az Európai Unióban a részmunkaidős foglalkoztatás jóval elterjedtebb, mint Magyarországon. Az Eurostat felmérése alapján az unióban a foglalkoztatottak 18 százaléka dolgozott részmunkaidőben. A részmunkaidős foglalkoztatás Hollandiában a legelterjedtebb, itt a munkavállalók 44 százaléka dolgozik részmunkaidőben, Görögországban viszont csak 5 százalék körüli az aránya. A részmunkaidős foglalkoztatás jóval gyakoribb a nők körében. A szélmalmok és tulipánok földjén például a részmunkaidőben foglalkoztatott nők száma a nyolcórás munkavállalók háromnegyede, míg Magyarországon ez nem éri el a 8 százalékot.
A közszférában dolgozók már egy éve választhatják a részmunkaidős foglalkoztatás lehetőségét, ha a gyermekgondozási ellátás (gyed, gyes) igénybevétele után gyermekük hároméves kora előtt visszatérnek korábbi munkahelyükre. Ha a felek egymással meg tudnak állapodni, akár hat- vagy nyolcórás munkavégzésre is lehetőség van. Ám ha a munkaadó nem tud olyan munkakört ajánlani, vagy a munkavállaló nem fogadja el a felkínált feltételeket, akkor akár fel is menthetik a közalkalmazottat vagy köztisztviselőt, mivel ekkor a már nem áll felmentési védelem alatt.
Rosszul járhatnak a kismamák?
Mostantól a versenyszférára is kiterjesztik ezt: járulékcsökkentéssel próbálják a döntéshozók arra rávenni a munkáltatókat, hogy a nőket részmunkaidőben alkalmazzák. A munkavállalók érdekképviselői üdvözlik a kormány terveit. Ám azt mindenképpen tisztázni szeretnék, hogy ha megkezdődik a nők részmunkaidős foglalkoztatásának a támogatása, tisztázni kell a munkavállalóra háruló következményeket. Attól tartanak, hogy a 8 óra helyett kétszer 4 órában alkalmazott után fizetett kevesebb – 27 helyett csak 20 százalék – tb-járulék miatt negatív irányba változhat a dolgozó majdani nyugdíját vagy egyéb járandóságát. A munkáltatók, vállalkozók szövetsége is támogatja az ilyen atipikus foglalkoztatást.
A részmunkaidővel azonban az lehet a gond, hogy ha egy visszatérő anyuka a régi, nyolcórás munkáját szeretné elvégezni, akkor például keresni kell mellé egy másik négyórás dolgozót (a job sharingról, vagyis állásmegosztásról szóló Profession.hu-cikket itt olvashatja. Az is megoldás lehet, hogy a feladatait – és a bérét is – arányosan csökkentik. Ám sokan könnyen abba a hibába esnek, hogy túlórát vállalnak, vagy be akarják sűríteni az összes korábbi feladatukat a kevesebb munkaidőbe.
Forrás: Profession.hu
A cikk folytatását elolvashatod itt.
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |